elektromagnetiske+bølger

elektromagnetisk ståling Elektrimagnetiske bølger Elektromagnetiske bølger er lys. Elektromagnetiske bølger overfører energi. Når det er energiegenskaper ved bølgen kaller vi det elektromanetisk stråling. Elektromagnetisk stråling er den viktigste kilden til informasjon til verdensrommet. Elektromagnetiske bølger deles opp i grupper de gruppene er Gammastråling,Røntgenstråling,Ultrafiolett,synlig lys,Infrarødt,Mikrobølger og Radiobølger. Gasslaget som omgir jorda ,kaller vi atmosfæren. Synlig lys og radiobølger går lettest glennom atmosfæren. Atmosfæren slipper gjennom litt Infrarødt og litt Ultrafiolett stråling. Gamma-og røntgenstråling med høy energi blir stoppet. Ultrafiolett.Røntgen og Gamma strålingfra verdensrommet er skadelig virkning på alt liv. Bølgefarten forteller hvor fort en bølgetopp flytter seg. Avstanden mellom to bølgetopper kaller vi bølgelengden. Hvis vi teller hvor mange bølgetopper som passerer et bestemt punkt hver sekund, finner vi bølgens frkvens. Når sola skinner på vanndråper i lufta, hender det at vi kan se en regnbue. Det hvite sollyset har blitt spaltet opp i forskjellige farger når det har gått ijennom dråpene. Når vi sender lys gjennom et glassprisme,villyset bli spaltet oppi alle de forskjellige fargene det er satt sammen av. Dette kaller vi et spekter. Hver farge har bestemt bølgelengde. Dersom vi varmer opp en gass, kan den begynne å lyse. Sender vi dette lyset gjennom prismet, vil vi bare få noen få farger. Vi sier at vi får et injespekter. Hver linje kaller vi en spektrallinje. Fargene vi får når lyset fra en gass blir sendt gjennom et prisme, avhenger av hvilken gass det er. Hver gass har sitt "sett" med linjer, akkurat som hvert menneske har sitt "sett" med fingeravtrykk.Dersom vi har spektret til en lyskilde, kan vi avgjøre hvilket stoff det er som har sendt ut lyset, ved  å se hvilke linjer det innholder. Dette bruker vi til å finne ut hvilke stoffer stjerne er bygd opp av. Hvorfor får vi enkelte spektrallinjer når en gass sender ut lys? Vi kan si atomene har et kjerne hvor de går i baner. Hver bane svarer et bestemt enegi. Det er ikke mulig at elektonene har et annen enegi hva banen tilsvarer. Elektronene han "hoppe" fra en bane til en annen  med høy energi  til en som lavere. Da blir energiforskjellen sendt ut som ståling.Denne stålingen har et bølgende som avhenger av energiforskjellen mellom banene. Hvert hopp har et bestemt farge. Siden det bare er hopp mellom baner som er mulig, får vi enkelte farger.Hvis vi sender stråling inn på en gass,kan et elektron i et av atomene ta opp energi fra strålingen.Da ((hoppe)) elektronet til en bane med høyere energi.Det er bare strålingen med bølgelengde som svarer til energiforskjellen mellom to baner som kan få elektronene til å hoppe.Men når det skjer ,blir noen av bølgelengdene i strålingene vi sender inn på atomene,svekket.I spekteret får vi da mørke linjer. Denne prosessen kaller vi absorsjon.De mørke linjene kaller vi absorpsjonslinjer.